![](https://espai.media/wp-content/uploads/competencies-digitals.jpg)
Les competències digitals són clau per a l’àmbit laboral [Foto: hj barraza / Unsplash]
“La pandèmia ha evidenciat el potencial de la tecnologia per comunicar-nos, col·laborar i crear coneixement. Amb tot, com més competents siguem digitalment i més crítics ens mostrem amb la tecnologia, més capaços serem de contribuir a una transformació digital crítica i sostenible“, afirma Montse Guitert, professora dels Estudis de Psicologia i Ciències de l’Educació i coordinadora del grup de recerca Edul@b. En aquest context, “ser competent digital, per tant, suposa formar-se de manera contínua, no solament per les exigències derivades dels canvis laborals que es produeixen, sinó també per estar al dia en els entorns personals o d’oci”, afegeix Teresa Romeu, professora dels mateixos estudis.
Ambdues professores són les autores del Mapa de competències digitals, desenvolupat per la UOC juntament amb Barcelona Activa, que està basat en els nous continguts de l’acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC). Es tracta d’un marc conceptual sobre el qual es projecta el ciutadà i que li permet reflexionar sobre cadascuna de les cinc àrees que hi figuren detallades: cerca, gestió i anàlisi de la informació; comunicació i col·laboració; creació de continguts, programació i fabricació d’objectes; seguretat, benestar i civisme, i autonomia i resolució de problemes. El mapa “està enfocat com una eina que ajuda a visualitzar què vol dir ser competent digital i, alhora, permet prendre consciència d’on se situa cadascú com a ciutadà”, afirma Guitert.
Les competències estan alineades amb el marc europeu de competències digitals (DigComp), que també defineix unes àrees, tot i que hi ha una petita variació per donar resposta a la singularitat de la realitat de catalana.
Cadascuna de les cinc àrees del mapa engloba una sèrie de competències clau en aquest sentit. La primera gran àrea versa sobre la cerca, la gestió i l’anàlisi de la informació. El gran volum d’informació a què tenim accés ens fascina i, un cop adquirides les habilitats bàsiques, resolem constantment els dubtes i les inquietuds fent recerques a internet. Però tant o més important que saber com i on cal buscar és contrastar la informació, comparar-la i seleccionar la que ens interessa, la que compleix els nostres objectius i la que és veraç. “És fonamental ser crític amb la informació, saber estructurar i classificar les dades amb diferents eines i expressar-les de manera visual i creativa”, diu Romeu.
El segon grup de competències es focalitza en l’àrea de la comunicació i la col·laboració. Gràcies a la tecnologia, enviar missatges, àudios, imatges o vídeos per expressar pensaments, idees i sentiments a través d’internet s’ha convertit en una activitat quotidiana, i podem interaccionar amb persones i comunicar-nos sense necessitat de trobar-nos en un espai físic o haver de coincidir en el temps. “En el cas del nostre país, participar en la transformació social mitjançant les tecnologies implica poder expressar-nos davant un grup de persones, opinar i poder involucrar-nos en temes socials, culturals, econòmics, polítics. En definitiva, prendre part en la societat digital”, ressalta Guitert.
La creació de continguts, la programació i la fabricació d’objectes és també una disciplina clau, ja que el fet d’assolir les competències que engloba ens permet desenvolupar el nostre vessant creatiu, trobar noves formes d’expressió i ser persones participatives en l’evolució del món digital.
Per a Romeu, val la pena destacar l’àrea de seguretat, benestar i civisme per la visió holística que té. “La protecció dels dispositius, de les nostres dades, de la privacitat, de la salut i del nostre entorn ens ajuda a sentir-nos més segurs per desenvolupar les nostres identitats digitals en l’àmbit social d’una manera responsable, ètica i cívica. Des de la UOC, ja fa molt de temps que treballem en aquesta àrea, cosa que ens permet continuar reforçant l’actitud digital responsable i crítica que ha de tenir tot ciutadà.”
Finalment, les autores engloben un conjunt de competències dins de l’àrea d’autonomia i resolució de problemes. “Amb l’ús de la tecnologia, podem identificar i resoldre problemes de la vida quotidiana i aplicar les millors solucions digitals”, assenyala Guitert. “Un cop assolits els fonaments i les funcionalitats bàsiques de la tecnologia, podem desenvolupar la nostra autonomia digital de manera progressiva. Al llarg de la vida, l’entorn d’aprenentatge digital ens facilita cobrir les nostres mancances en aquest àmbit i, fins i tot, resoldre molts problemes tècnics que se’ns puguin plantejar”, comenta Romeu.
“Les competències digitals són un aspecte fonamental que s’ha de cuidar, conservar i incentivar en els entorns professionals per cercar la màxima eficiència i productivitat. Alhora, en els àmbits personal i social esdevenen necessàries i imprescindibles per viure i sobreviure. Hem d’estar empoderats digitalment per pensar de manera crítica i per discernir el que és real i el que no ho és”, conclou Romeu.
El mapa de competències digitals és una realitat gràcies a Barcelona Activa
El mapa de competències digitals és el producte resultant d’un encàrrec de Barcelona Activa en el marc d’un conveni signat amb la UOC el 2018, en què Barcelona Activa va fer una aportació de 40.000 euros al projecte. I és que aquest mapa és l’estructura sobre la qual s’organitza l’oferta de formacions tecnològiques que Barcelona Activa fa al Cibernàrium.
Precisament, el proper 5 d’octubre, tindrà lloc la tercera edició del Congrés de competències digitals, organitzat pel Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública de la Generalitat de Catalunya, Barcelona Activa, agència econòmica i local de l’Ajuntament de Barcelona, la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) i Blanquerna-Universitat Ramon Llull, amb la col·laboració d’i2cat i de Mobile World Capital Barcelona Foundation.
Article publicat a UOC News